Unngå å rapportere indikasjoner til eksterne organer
Najlepszym rozwiązaniem w przypadku ujawnienia informacji o nieprawidłowościach jest przekazanie informacji o nieprawidłowościach większej liczbie osób, które mają różne możliwości: ujawnienie stażysty i ujawnienie ekstern.
![Meldung von Hinweisen an externe Stellen vermeiden](/_next/image?url=https%3A%2F%2Fassets.tell-it.eu%2Fblog-meldung-von-hinweisen-an-externe-stellen-vermeiden-1024x683.jpg&w=2048&q=100)
Det såkalte varslingsdirektivet
De interne rapporteringskontorene ligger direkte i det enkelte selskap, og er obligatoriske for selskaper med 50 eller flere ansatte. Det eksterne rapporteringskontoret, derimot, er en myndighet og ligger hos det føderale justisdepartementet. Det føderale finanstilsynet (BaFin) eller det føderale kartellkontoret er ansvarlig for å motta rapporter om spesifikke brudd på bank- eller kartellovgivningen. Delstatene kan også opprette egne rapporteringskontorer for overtredelser i delstaten og den lokale forvaltningen.
Direktiv (EU) 2019/1937 (det såkalte varslingsdirektivet) inneholder et mandat for EUs medlemsland til å gå inn for at interne varsler skal foretrekkes fremfor eksterne. Ifølge EU-lovgiveren er intern varsling den beste måten å bringe informasjon til de som kan bidra til tidlig og effektiv forebygging av trusler. En varsler bør imidlertid også kunne bruke den eksterne varslingsinstansen hvis vedkommende for eksempel frykter represalier. Samlet sett kan en varsler derfor henvende seg til den instansen som best kan iverksette tiltak i det konkrete tilfellet, uten å måtte belaste seg selv med ulemper.
Risikoen for eksterne meldinger
Trotz dieses differenzierenden Gestaltungsauftrags an den deutschen Gesetzgeber stehen die internen und externen Meldestellen nach dem Entwurf eines Hinweisgeberschutzgesetzes in keinem hierarchischen Verhältnis zueinander. Der Whistleblower kann also Verstöße entweder der internen oder der externen Meldestelle mitteilen. Das bedeutet einen Wechsel zur bisherigen Rechtslage. Der Arbeitsvertrag verpflichtet Arbeitnehmer und Arbeitgeber zur gegenseitigen Rücksicht auf die Interessen des jeweils anderen. Diese Rücksichtnahmepflicht kann unter Umständen dazu führen, dass der Arbeitnehmer Missstände zunächst intern melden muss. Die Entscheidung des Gesetzentwurfs zur Parallelität interner und externe Meldekanäle erteilt diesem Vorrang zumindest im Anwendungsbereich des Entwurfs eine Absage.
Fordelen med interne meldinger
Ekstern rapportering kan føre til en betydelig tilleggsbyrde for selskapene. På den ene siden skyldes det at sensitiv informasjon må offentliggjøres. For eksempel kan rapporteringen av en overtredelse samtidig omfatte kommunikasjon av en forretningshemmelighet. Dette er tillatt så lenge avsløringen av hemmeligheten er nødvendig for rapporten. På den annen side kontrollerer den eksterne varslingsmyndigheten ikke bare om varslingslovens virkeområde er åpnet og om varselet er gyldig. I mange tilfeller kan og vil det også videresende rapporten til den kompetente myndigheten. Sistnevnte kan så selv iverksette etterforskningstiltak. Ved ekstern varsling trues selskapet direkte med inndragning av offentlige tillatelser, andre administrative pålegg, bøter og eventuelt straffeforfølgelse av ansvarlige personer. Endelig er det også en risiko for at selskapets omdømme kan bli skadelidende hvis tredjeparter får kjennskap til kritikkverdige forhold i selskapet.
Risikominimeringstiltak
Det er derfor tilrådelig å arbeide for en intern prioritering av det interne rapporteringskontoret. I den forbindelse må man ta hensyn til flere aspekter. På den ene siden er det viktig å minimere fordelene ved ekstern fremfor intern rapportering. På den annen side kan det også gis insentiver til primært å rapportere internt. Det nye lovforslaget forbyr i det minste bruk av tvang for å hindre kommunikasjon med det eksterne rapporteringskontoret. Det er heller ikke tillatt å avtalefeste en plikt til utelukkende å bruke det interne rapporteringskontoret.
Den grunnleggende forutsetningen for å forhindre ekstern varsling er en bedriftskultur som oppmuntrer til intern varsling. Dette krever at potensielle varslere har tillit til at de ikke vil bli skadelidende ved å varsle. Dette omfatter på den ene siden lovens forbud mot represalier, men også beskyttelse mot sosiale ulemper i arbeidsmiljøet. Det er også fornuftig å tillate og behandle anonyme varsler til det interne varslingskontoret. Utkastet til en lov om beskyttelse av varslere åpner ikke for dette. Men det gjør det også lettere for ansatte som er spesielt redde for represalier å ta kontakt internt i bedriften. Antagelsen om at anonyme varslingskanaler oftere blir misbrukt, ble nylig tilbakevist i en studie. Endelig kan de ansatte også stimuleres til å prioritere interne rapporteringskanaler gjennom økonomiske eller andre insentiver.
![Mann sitzt am Laptop und lächelt](/_next/image?url=https%3A%2F%2Fassets.tell-it.eu%2Fexterne-stellen-vermeiden-fazit.jpg&w=3840&q=100)
Konklusjon
Virksomhetens risiko for ekstern varsling er ofte flaskehalsen for implementeringen av interne varslingsorganer. For å unngå ulempene dette medfører, er det nødvendig med et fungerende varslingssystem i selskapet. For å oppnå dette kan de ansatte stimuleres til å prioritere intern varsling. I tillegg er det viktig å minimere risikoen for ulemper for varslerne - også her spiller bedriftskulturen en avgjørende rolle.
Når det gjelder opprettelsen av interne varslingskontorer, er det verdt å avveie merarbeidet ved å gå ut over virkeområdet til utkastet til varslingsloven ved å gjøre det mulig å varsle anonymt. Små selskaper med færre enn 50 ansatte bør også vurdere om de bør opprette interne varslingskontorer på frivillig basis for å unngå økonomiske ulemper ved ekstern varsling. I bunn og grunn forebygges ekstern varsling best ved intern varsling.